Снимка Pixabay
Български учени, заедно с изследователи от музея Лувър в Париж, проучват античните амфори, намерени в региона на Аполония Понтика (дн. Созопол). В проекта, реализиран от международен екип, влизат учени, изследователи и университетски преподаватели от Историческия музей в Приморско, Студентското общество за компютърно изкуство, Университета по библиотекознание и информационни технологии в София, музея Лувър в Париж и Института за изследвания на Югоизточна Европа към Академията на науките на Румъния. В част от дейностите активно участие взема и Националният експедиционен клуб „ЮНЕСКО“. Проектът носи името „DigiAmphorae“ и е подпомогнат от програмата на Европейския съюз Еразъм +, пише Нова ТВ.
Вниманието на археолозите е съсредоточено към места по Южното Черноморие - Созопол, Несебър, Приморско. Проучвания са водени и на север чрез различни способи, като един от най-интересните е свързан с подводната археология, чиято рождена година в България е 1959-а. Малко след това в района на нос Калиакра в Черно море се извършва експедиция, която има за цел да потърси следи от битките, водени в този регион между Руската и Османската империя през 1791 г.
В следващите години проучванията по българското крайбрежие се развиват, като се съсредоточават в региона на античните градове по Южното Черноморие. През 1978 г. в Созопол е разкрит специален център за подводна археология. Работещите в него изследователи и специалисти са ангажирани активно с проучването и опазването на подводното културно наследство на България. От основаването си досега Центърът се явява най-старото учреждение от своя тип в Източна Европа и представлява първата подобна институция, работеща активно в Черноморския басейн.
Амфорите са сред най-добре изучените керамични съдове от Античността в Средиземноморския и Черноморския басейн. Масовото им присъствие в културните пластове на всички археологически обекти ги прави първостепенен критерий за хронологията на живота в тях и за определяне на важни особености от развитието на икономиката им. Използвани като амбалаж за пренасяне на различни стоки с кораби, днес амфорите имат голямо значение, защото дават възможност да се проследят търговските връзки на древните народи, и то главно на онези, които са били в постоянен контакт с морето и морските пътища. В древността в амфори са пренасяли вино, зехтин, маслини, животински мазнини, смолисти вещества (предимно за корабостроенето), зърнени храни. Появяването на амфората трябва да се търси в ранните векове от развитието на древногръцката цивилизация.
Най-ранните амфори, открити досега по нашето черноморско крайбрежие, се отнасят към първата половина на VI век преди нашата ера. Те са с широко и закръглено тяло и не много висока и права шийка. Характерно в тях е украсата от широки пояси, нанесени с лакообразна черна или кафеникава боя.
Проектът, си поставя за цел да допринесе за модернизацията и достъпността на европейското висше образование в областта на археологията, историята и управлението на културното наследство. Той включва в себе си разработване и подкрепа на иновативни подходи за преподаване и насърчаване на използване на дигитални практики в образованието и научните изследвания.
Проектът е по програмата Еразъм+ и е озаглавен „Modernizing the Archaeological Higher Education – Apollonia Pontica and the Mediterranean World (DigiAmphorae)“ - 2022-1-BG01-KA220-HED-000088943.
За реклама в "Петел" на цена от 60 лева без ДДС на ПР публикация пишете на info@petel.bg
Следете PETEL.BG всяка минута 24 часа в денонощието!
Изпращайте вашите снимки на info@petel.bg по всяко време на дежурния редактор!
Георги Костадинов: Колективът е страхотен
Дата: 08/09, 23:27
Руски дрон се разби в Латвия
Дата: 08/09, 23:10
Димитър Главчев се похвали със снимка от връх Вихрен
Дата: 08/09, 23:03
Първата хип-хоп адаптация на класическата приказка на Луис Карол "Алиса в страната на чудесата"
Дата: 08/09, 23:00
Прогноза за времето през новата седмица
Дата: 08/09, 22:50